![]() ![]() | |
Nom original | (en) Willard Huntington Wright ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 15 octubre 1888 ![]() Charlottesville (Estats Units d'Amèrica) ![]() |
Mort | 11 abril 1939 ![]() Nova York (Estats Units d'Amèrica) ![]() |
Formació | Universitat Harvard ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Crítica literària, crítica de l'art i literatura detectivesca ![]() |
Ocupació | escriptor, crític literari, crític, periodista, guionista, novel·lista, crític d'art ![]() |
Gènere | Ficció detectivesca ![]() |
Nom de ploma | S. S. Van Dine ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
S. S. Van Dine és el pseudònim sota el qual va escriure les seves novel·les l'escriptor estatunidenc Willard Huntington Wright (15 d'octubre de 1888 - 11 abril 1939) un crític d'art i autor estatunidenc. Va crear el personatge del detectiu Philo Vance, que va aparèixer per primera vegada en llibres el 1920, després en pel·lícules i ràdio. Malgrat la gran difusió que van tenir en el seu moment Van Dine i Vance, avui estan oblidats o són desconeguts per la majoria.
Va néixer a Charlotesville (Virgínia) i va estudiar al Pomona College i després a Harvard i a l'estranger. Fou crític d'art, nove·lista i periodista. Redactor literari de Los Angeles Times (1907) i després director de Smart Set, crític d'art del Fòrum, director literari del New York Evening Mail, director musical i artístic del San Francisco Bulletin i crític d'art del Hearst's International Magazine. El 1925, mentre estava recuperant-se d'una malaltia, va escriure The Benson Murder Case, que fou la primera d'una seria de dotze novel·les policíaques molt populars en què fins al darrer moment no es descobria a l'assassí, que sempre era el que menys ho semblava, i que era descobert no per la policia o el fiscal sinó per un aficionat de nom Philo Vance, un educat culte i ric personatge de l'alta societat novaiorquesa expert en resoldre aquestos misteris, amb un secretari de nom S. S. Van Dine, la personalitat del qual adoptà Wright per narrar les històries. Les sis primeres foren considerades molt bones mentre les sis darreres van perdre progressivament la qualitat. La darrera era encara un projecte per polir i la seva mort en va impedir l'acabament.